Cílem této práce je analyzovat dopad Mnichovského a Vietnamského paradigmatu ve zkoumaném období na tvorbě zahraniční politiky Spojených států amerických. V práci se postupuje poněkud nestandardně, zaměření je na perspektivu teorie kulturního traumatu. Jinými slovy vychází se z předpokladu, že Mnichovská konference znamenala pro Spojené státy trauma, které se přeneslo do poválečné zahraniční politiky a svým specifickým způsobem také do kulturní reprodukce. I když se Spojené státy americké konference v Mnichově neúčastnily, měla konference na tvorbu jejich zahraniční politiky zásadní vliv. Spojené státy americké musely hned po konci druhé světové války čelit zvětšování vlivu Sovětského svazu. Takto chápaný odkaz meziválečného vývoje - tedy toho, co bývá některými označováno jako "paradigma Mnichova" - se podepsal i na americké kulturní tvorbě. I v této oblasti můžeme zaznamenat knihy, divadelní hry, básně a také filmy, které vybízejí aktéry k boji se zlem a neustupování zlu a boji za vznešené právní ideály.
Anotace v angličtině
The aim of this work is to analyze the impact of the Munich and Vietnam paradigms in the period under study on the formation of foreign policy in the United States. The work proceeds somewhat non-standardly, the focus is on the perspective of the theory of cultural trauma. In other words, it is assumed that the Munich Conference was a trauma for the United States, which was translated into post-war foreign policy and, in a specific way, into cultural reproduction. Although the United States did not attend the Munich Conference, the Conference had a major impact on its foreign policy-making. The United States had to face the growing influence of the Soviet Union right after the end of World War II. The legacy of interwar development understood in this way - that is, what is often referred to by some as the "Munich paradigm" - was also reflected in American cultural production. In this area, too, we can see books, plays, poems and also films that encourage actors to fight evil and not give in to evil and to fight for noble legal ideals.
Klíčová slova
Mnichovská dohoda, analogie Mnichova, analogie Vietnamu, Vietnamská válka, Spojené státy americké, studená válka, kulturní trauma, cykly americké zahraniční politiky, kulturní tvorba,
Klíčová slova v angličtině
Munich agreement, analogy of Munich, analogy of Vietnam, Vietnam war, the United States, cold war, cultural trauma, cycles of American foreign policy, cultural creation
Rozsah průvodní práce
74 s. (159 402 znaků).
Jazyk
CZ
Anotace
Cílem této práce je analyzovat dopad Mnichovského a Vietnamského paradigmatu ve zkoumaném období na tvorbě zahraniční politiky Spojených států amerických. V práci se postupuje poněkud nestandardně, zaměření je na perspektivu teorie kulturního traumatu. Jinými slovy vychází se z předpokladu, že Mnichovská konference znamenala pro Spojené státy trauma, které se přeneslo do poválečné zahraniční politiky a svým specifickým způsobem také do kulturní reprodukce. I když se Spojené státy americké konference v Mnichově neúčastnily, měla konference na tvorbu jejich zahraniční politiky zásadní vliv. Spojené státy americké musely hned po konci druhé světové války čelit zvětšování vlivu Sovětského svazu. Takto chápaný odkaz meziválečného vývoje - tedy toho, co bývá některými označováno jako "paradigma Mnichova" - se podepsal i na americké kulturní tvorbě. I v této oblasti můžeme zaznamenat knihy, divadelní hry, básně a také filmy, které vybízejí aktéry k boji se zlem a neustupování zlu a boji za vznešené právní ideály.
Anotace v angličtině
The aim of this work is to analyze the impact of the Munich and Vietnam paradigms in the period under study on the formation of foreign policy in the United States. The work proceeds somewhat non-standardly, the focus is on the perspective of the theory of cultural trauma. In other words, it is assumed that the Munich Conference was a trauma for the United States, which was translated into post-war foreign policy and, in a specific way, into cultural reproduction. Although the United States did not attend the Munich Conference, the Conference had a major impact on its foreign policy-making. The United States had to face the growing influence of the Soviet Union right after the end of World War II. The legacy of interwar development understood in this way - that is, what is often referred to by some as the "Munich paradigm" - was also reflected in American cultural production. In this area, too, we can see books, plays, poems and also films that encourage actors to fight evil and not give in to evil and to fight for noble legal ideals.
Klíčová slova
Mnichovská dohoda, analogie Mnichova, analogie Vietnamu, Vietnamská válka, Spojené státy americké, studená válka, kulturní trauma, cykly americké zahraniční politiky, kulturní tvorba,
Klíčová slova v angličtině
Munich agreement, analogy of Munich, analogy of Vietnam, Vietnam war, the United States, cold war, cultural trauma, cycles of American foreign policy, cultural creation
Zásady pro vypracování
Zpracování materiálu a vypracování diplomové práce ve spolupráci s vedoucím diplomové práce.
Zásady pro vypracování
Zpracování materiálu a vypracování diplomové práce ve spolupráci s vedoucím diplomové práce.
Seznam doporučené literatury
Alexander, C. Jeffrey - Eyerman, Ron (2004). Toward a Theory of Cultural Trauma. In: Alexander, C. Jeffrey - Eyerman, Ron a kol. Cultural Trauma and Collective Identity (University of California Press), str. 1 - 61.
Barša, Pavel (2011). Paměť a Genocida - úvahy o politice Holocaustu (Argo).
Hlaváček, Pavel (2012). Paradigma americké zahraniční politiky aneb legitimace moci pomocí "Mnichova" a "Vietnamu". Acta ff Vol. 3 (12), str. 193 - 221.
Holmes, E. Jack (1985). The mood/interest Theory of American foreign Policy (University Press of Kentucky).
Klingberg, L. Frank (1970). Historical Periods, Trends and Cycles in International Relations. The Journal of Conflict Resolution Vol. 14, No. 4. str. 501 - 551.
Německý, Marek (2015). Co drží společnost pohromadě? (Nakladatelství Karolinum). Nora, Pierre (2012). Mezi pamětí a historií (Cefres Praha).
Seznam doporučené literatury
Alexander, C. Jeffrey - Eyerman, Ron (2004). Toward a Theory of Cultural Trauma. In: Alexander, C. Jeffrey - Eyerman, Ron a kol. Cultural Trauma and Collective Identity (University of California Press), str. 1 - 61.
Barša, Pavel (2011). Paměť a Genocida - úvahy o politice Holocaustu (Argo).
Hlaváček, Pavel (2012). Paradigma americké zahraniční politiky aneb legitimace moci pomocí "Mnichova" a "Vietnamu". Acta ff Vol. 3 (12), str. 193 - 221.
Holmes, E. Jack (1985). The mood/interest Theory of American foreign Policy (University Press of Kentucky).
Klingberg, L. Frank (1970). Historical Periods, Trends and Cycles in International Relations. The Journal of Conflict Resolution Vol. 14, No. 4. str. 501 - 551.
Německý, Marek (2015). Co drží společnost pohromadě? (Nakladatelství Karolinum). Nora, Pierre (2012). Mezi pamětí a historií (Cefres Praha).