Práce pojednává o původní pohanské víře u východních Slovanů v době před přijetím křesťanství knížetem Vladimírem roku 988 v Kyjevské Rusi. Do 9. století se toho o východních Slovanech ví poměrně málo. První zmínka o slovanském pohanství pochází z 6. století od byzantského historika Prokopia z Kaisareie. Letopisectví vzniká teprve v období christianizace, konkrétněji za vlády Jaroslava Moudrého, který se snaží vyzdvihnout úroveň ruské historie a nechal sestavit ve 40. letech 11. století sbírku zpráv o vzniku křesťanství na Rusi. Další významnou letopisnou sbírkou je Pověst vremennych let. Část práce je zaměřena na staroslovanské bohy Peruna, Chorse, Striboga, Dažboga, Simargla a Mokoš. Tito bohové se objevují v panteonu kyjevského knížete Vladimíra ustanoveného roku 980. Někteří bohové přesahují hranice lokálního významu a s jistou výhradou je lze označit jako hlavní a společné všem Slovanům, např. Veles, Svarog či Bělbog. Nejširší oblast slovanského původního náboženství tvoří bezpochyby kult přírodních duchů, bytostí nižšího řádu kteří vládnou přírodní silou a obklopují člověka. Východní Slované uctívali hojně kult matky-země, kamenů, vody a ohně či kult rostlinstva.
Anotace v angličtině
The main theme of this thesis is the original pagan faith of the Eastern Slavs in the period before the adoption of Christianity by Prince Vladimir of Kievan Rus' in 988. By 9th century is that of the East Slavs knows relatively little. The first mention of Slavic paganism comes from the 6th century by the Byzantine historian Procopius of Kaisareie. Annals arises only in the period of Christianization, specifically during the reign of Yaroslav I, Grand Prince of Rus', who is trying to highlight the level of Russian history and allowed to assemble in the 11th century collection of news about the origin of Christianity in Russia. Another important collection is Tale of Bygone Years. Part of the work is focused on Slavic gods - Perun, Chorse, Stribog, Dažbog, Simargl and Mokoš. These gods appear in the pantheon of Prince Vladimir of Kiev in 980 established. Some gods beyond the boundaries of local importance as a certain subject can be described as a major common to all Slavs as Veles, Svarog or Bělbog. The widest area of the original Slavic religion consists undoubtedly the cult of nature spirits, a lower order of beings who wield power and natural surround a person. Eastern Slavs worshiped widely cult of mother-earth, stones, water, fire and vegetation cult.
Klíčová slova
Východní Slované, dějiny Slovanstva, pohanství, křesťanství, Vladimír I., božstvo, panteon, démoni, kultická praxe, svatyně.
Klíčová slova v angličtině
Eastern Slavs, Slavs history, paganism, Christianity, Vladimir I., deity, pantheon, demons, cultic practice, shrine.
Rozsah průvodní práce
68 s. (120 125 zn.)
Jazyk
CZ
Anotace
Práce pojednává o původní pohanské víře u východních Slovanů v době před přijetím křesťanství knížetem Vladimírem roku 988 v Kyjevské Rusi. Do 9. století se toho o východních Slovanech ví poměrně málo. První zmínka o slovanském pohanství pochází z 6. století od byzantského historika Prokopia z Kaisareie. Letopisectví vzniká teprve v období christianizace, konkrétněji za vlády Jaroslava Moudrého, který se snaží vyzdvihnout úroveň ruské historie a nechal sestavit ve 40. letech 11. století sbírku zpráv o vzniku křesťanství na Rusi. Další významnou letopisnou sbírkou je Pověst vremennych let. Část práce je zaměřena na staroslovanské bohy Peruna, Chorse, Striboga, Dažboga, Simargla a Mokoš. Tito bohové se objevují v panteonu kyjevského knížete Vladimíra ustanoveného roku 980. Někteří bohové přesahují hranice lokálního významu a s jistou výhradou je lze označit jako hlavní a společné všem Slovanům, např. Veles, Svarog či Bělbog. Nejširší oblast slovanského původního náboženství tvoří bezpochyby kult přírodních duchů, bytostí nižšího řádu kteří vládnou přírodní silou a obklopují člověka. Východní Slované uctívali hojně kult matky-země, kamenů, vody a ohně či kult rostlinstva.
Anotace v angličtině
The main theme of this thesis is the original pagan faith of the Eastern Slavs in the period before the adoption of Christianity by Prince Vladimir of Kievan Rus' in 988. By 9th century is that of the East Slavs knows relatively little. The first mention of Slavic paganism comes from the 6th century by the Byzantine historian Procopius of Kaisareie. Annals arises only in the period of Christianization, specifically during the reign of Yaroslav I, Grand Prince of Rus', who is trying to highlight the level of Russian history and allowed to assemble in the 11th century collection of news about the origin of Christianity in Russia. Another important collection is Tale of Bygone Years. Part of the work is focused on Slavic gods - Perun, Chorse, Stribog, Dažbog, Simargl and Mokoš. These gods appear in the pantheon of Prince Vladimir of Kiev in 980 established. Some gods beyond the boundaries of local importance as a certain subject can be described as a major common to all Slavs as Veles, Svarog or Bělbog. The widest area of the original Slavic religion consists undoubtedly the cult of nature spirits, a lower order of beings who wield power and natural surround a person. Eastern Slavs worshiped widely cult of mother-earth, stones, water, fire and vegetation cult.
Klíčová slova
Východní Slované, dějiny Slovanstva, pohanství, křesťanství, Vladimír I., božstvo, panteon, démoni, kultická praxe, svatyně.
Klíčová slova v angličtině
Eastern Slavs, Slavs history, paganism, Christianity, Vladimir I., deity, pantheon, demons, cultic practice, shrine.
Zásady pro vypracování
Cílem DP je pečlivá analýza dostupných relevantních pramenů, především literárních a historicky postižitelných, na základě které autorka analyzuje přechod pohanské - původní - religiozity především Východních Slovanských kmenů a jejich přijetí křesťanství (resp. křesťanské duchovnosti a životního religiozního stylu).
Primární metoda jenž užívá je tudíž analýza, která zdárně ústí do syntézy.
Autorka:
1. Minimálně jednou měsíčně konzultuje svoji práci s vedoucím DP.
2. Do konce července 2013 předkládá vedoucímu DP rešerše prostudované relevantní monografické literatury a nástin obsahu a konspektu DP.
3. Do konce prosince 2013 předkládá autorka již minimálně 50 procent DP k formální a obsahové kontrole.
4. Do konce února 2014 předkládá ke kontrole finální verzi DP.
5. Autorka cituje dle normy ISO 690, resp. ISO 690-2.
6. DP vypracuje v souladu s rozhodnutím děkana: "O požadavcích kladených na bakalářské a diplomové práce a o konání státních závěrečných zkoušek.".
Zásady pro vypracování
Cílem DP je pečlivá analýza dostupných relevantních pramenů, především literárních a historicky postižitelných, na základě které autorka analyzuje přechod pohanské - původní - religiozity především Východních Slovanských kmenů a jejich přijetí křesťanství (resp. křesťanské duchovnosti a životního religiozního stylu).
Primární metoda jenž užívá je tudíž analýza, která zdárně ústí do syntézy.
Autorka:
1. Minimálně jednou měsíčně konzultuje svoji práci s vedoucím DP.
2. Do konce července 2013 předkládá vedoucímu DP rešerše prostudované relevantní monografické literatury a nástin obsahu a konspektu DP.
3. Do konce prosince 2013 předkládá autorka již minimálně 50 procent DP k formální a obsahové kontrole.
4. Do konce února 2014 předkládá ke kontrole finální verzi DP.
5. Autorka cituje dle normy ISO 690, resp. ISO 690-2.
6. DP vypracuje v souladu s rozhodnutím děkana: "O požadavcích kladených na bakalářské a diplomové práce a o konání státních závěrečných zkoušek.".
Seznam doporučené literatury
CIBULKA JOSEF. Velkomoravský kostel v Modré u Velehradu: a začátky křesťanství na Moravě. 1. vyd. Praha: Československá akademie věd, 1958.
DROBERJAR EDUARD. Příběh o Marobudovi a jeho říši. 1. vyd. Praha: Set out, 2000. ISBN 80-86277-10-0.
CHALOUPECKÝ VÁCLAV. Na úsvitu křesťanství : z naší literární tvorby doby románské v století IX.-XIII. 1. vyd. Praha: Evropský literární klub, 1942.
KOSMAS. Kosmova kronika česká. 6. vyd. Praha: Československý spisovatel, 2012. ISBN 978-80-7459-110-5.
THIETMARUS MARSIPOLITANUS. Dětmar z Merseburku - Kronika. 1. vyd. Praha: Argo, 2008. ISBN 978-80-257-0088-4.
PROFANTOVÁ, Naďa a PROFANT, Martin. Encyklopedie slovanských bohů a mýtů. 2. vyd. Praha: Libri, 2004. ISBN 80-7277-219-8.
THEOFYLAKTOS SIMOKATTÉS. Na přelomu věků. Praha: Odeon, 1986.
PROKOPIOS Z KAISAREIE. Válka s Góty. 1. vyd. Praha: Odeon, 1985.
BIDLO, Jaroslav. Dějiny Slovanstva. 1. vyd. Praha: Vesmír, 1927.
MÁCHAL, Jan. Bájesloví slovanské. 1. vyd. Olomouc: Votobia, 1995. ISBN 80-85619-19-9.
PIETRO, Martin a VOKÁČ, Petr. Bohové dávných Slovanů. 1. vyd. Praha: Nakladatelství ISV, 2002. ISBN 80-85866-91-9.
TÉRA, Michal. Perun - Bůh hromovládce: Sonda do slovanského archaického náboženství. 1. vyd. Červený Kostelec: Nakl. Pavel Mervart, 2009. ISBN 978-80-86818-82-5.
VÁŇA, Zdeněk. Svět slovanských bohů a démonů. 1. vyd. Praha: Panorama, 1990. ISBN 80-7038-187-6.
Seznam doporučené literatury
CIBULKA JOSEF. Velkomoravský kostel v Modré u Velehradu: a začátky křesťanství na Moravě. 1. vyd. Praha: Československá akademie věd, 1958.
DROBERJAR EDUARD. Příběh o Marobudovi a jeho říši. 1. vyd. Praha: Set out, 2000. ISBN 80-86277-10-0.
CHALOUPECKÝ VÁCLAV. Na úsvitu křesťanství : z naší literární tvorby doby románské v století IX.-XIII. 1. vyd. Praha: Evropský literární klub, 1942.
KOSMAS. Kosmova kronika česká. 6. vyd. Praha: Československý spisovatel, 2012. ISBN 978-80-7459-110-5.
THIETMARUS MARSIPOLITANUS. Dětmar z Merseburku - Kronika. 1. vyd. Praha: Argo, 2008. ISBN 978-80-257-0088-4.
PROFANTOVÁ, Naďa a PROFANT, Martin. Encyklopedie slovanských bohů a mýtů. 2. vyd. Praha: Libri, 2004. ISBN 80-7277-219-8.
THEOFYLAKTOS SIMOKATTÉS. Na přelomu věků. Praha: Odeon, 1986.
PROKOPIOS Z KAISAREIE. Válka s Góty. 1. vyd. Praha: Odeon, 1985.
BIDLO, Jaroslav. Dějiny Slovanstva. 1. vyd. Praha: Vesmír, 1927.
MÁCHAL, Jan. Bájesloví slovanské. 1. vyd. Olomouc: Votobia, 1995. ISBN 80-85619-19-9.
PIETRO, Martin a VOKÁČ, Petr. Bohové dávných Slovanů. 1. vyd. Praha: Nakladatelství ISV, 2002. ISBN 80-85866-91-9.
TÉRA, Michal. Perun - Bůh hromovládce: Sonda do slovanského archaického náboženství. 1. vyd. Červený Kostelec: Nakl. Pavel Mervart, 2009. ISBN 978-80-86818-82-5.
VÁŇA, Zdeněk. Svět slovanských bohů a démonů. 1. vyd. Praha: Panorama, 1990. ISBN 80-7038-187-6.